![](https://www.profiprumysl.cz/wp-content/uploads/2020/10/Obrázek1-780x470.jpg)
Nová technologie zjistí, nakolik rostlinu poškodil mráz nedestruktivním způsobem
Inženýři a vědečtí výzkumníci z University of Adelaide nejspíš objevili nový způsob, díky kterému by mohli v obilninách sledovat, jakou škodu na nich páchá mráz. Ve své studii prokázali, že nová technologie umí nedestruktivním způsobem sledovat rostliny ječmene a měřit, nakolik je mráz poškodil. Rostliny sledovali pomocí zobrazovací technologie využívající terahertzové vlny.
Vedoucí projektu profesor Jason Able: „V Austrálii způsobuje mráz pěstitelům obilí každý rok škody ve výši 360 milionů dolarů. Abychom snížili tuto významnou ekonomickou ztrátu, je zásadní, aby pěstitel věděl, jestli má rostliny posekat na slámu nebo pokračovat v jejich pěstování. Takové rozhodnutí musí provést vždy, když skončí mrazy. Nicméně zjistit, nakolik mráz zrna poškodil je složité, časově náročné a zahrnuje destruktivní vzorkování.“
Poškození mrznutím může nastat v momentě, kdy rostlina roste a její reprodukční orgány jsou vystavěny teplotám vzduchu pod 0°C. Obilniny, jako je ječmen nebo pšenice, jsou k mrazu náchylné různě v závislosti na genetice, postupech hospodaření, prostředí aj. Teplotní rozdíl 1°C může pšenici poškodit na 10-90%.
Výzkumníci zkoumali, jestli nová technologie zvládne sledovat poškození klasů jak pšenice, tak i ječmene. Terahertzové vlny pronikly dovnitř klasu u obou rostlin a úspěšně rozpoznaly zmrzlá zrna od mrazem nepoškozených.
„Klasy ječmene a pšenice ukazují známky poškození mrazem až několik dní po skončení mrazů. Tato technologie by měla rozpoznat poškození mrazem výrazně dřív, než se na rostlině ukážou první známky.“
Zmrzlé, nebo nezmrzlé klasy?
Vědci zjistili, že terahertzové zobrazování zvládne odlišit zmrzlé klasy od klasů nezmrzlých a výsledky se neměnily ani při opakovaném skenování. Navíc, technologie správně určila i polohu jednotlivých zrn v klasu.“
„Tato technologie by mohla sloužit jako základ pro vytvoření stroje běžně využívaného na polích. Mohla by pomoci pěstitelům s obilninami a zároveň by mohla snížit ztráty spojené s mrazy. Technologie by se také dala využít při šlechtění rostlin, kdy se pěstitel může mnohem informovaněji rozhodnout o preferenci jedné vyšlechtěné linie nad jinými.“
K zavedení terahertzového nedestruktivního sledování rostlin je ještě potřeba dalších výzkumů. Tým se s dalšími spolupracovníky nyní snaží vyvinout funkční prototyp, který by se mohl dát testovat na poli, aby tak potvrdili jeho funkčnost v běžném provozu.
Zdroj: https://www.sciencedaily.com/releases/2020/10/201002093839.htm
Obrázek: Unsplash.com